Szent István Egyetem
Gödöllő

A SZENT ISTVÁN EGYETEM SZERVEZETI ÉS
MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA

HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZER
5/D melléklete

A HALLGATÓI JUTTATÁSOK ÉS TÉRÍTÉSEK SZABÁLYZATA

2017. február

Bevezetés

A Szent István Egyetem (a továbbiakban: Egyetem) Szenátusa az Egyetemi Hallgatói Önkormányzat és a Doktorandusz Hallgatói Önkormányzat egyetértésével a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (Nftv.) 12.§ (3) eb), illetve 61.§-ában kapott felhatalmazás alapján, valamint a végrehajtás tárgyában kiadott a felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) Korm. rendeletben foglaltak figyelembe vételével (a továbbiakban: Kormányrendelet) az Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata Hallgatói Követelményrendszere elválaszthatatlan részeként, az Egyetem hallgatói részére nyújtható támogatások és az általuk fizetendő díjak és térítések szabályait a következők szerint határozza meg.

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. A Szabályzat hatálya

1. §

(1) Jelen Szabályzat hatálya kiterjed:

a) az Egyetem karain magyar állami (rész)ösztöndíjas, államilag támogatott képzésben tanulmányokat folytató magyar állampolgárságú hallgatókra (a továbbiakban: hallgatók);
b) külön jogszabály vagy nemzetközi megállapodás alapján a karok külföldi állampolgárságú, államilag támogatott, magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésben résztvevő hallgatóira (a továbbiakban: külföldi hallgatók).

(2) Jelen Szabályzat a jogszabályokban, illetve a Szabályzatban meghatározott eltérésekkel terjed ki az Egyetemen önköltséges, költségtérítéses képzésben részt vevő hallgatókra.

(3) Jelen Szabályzat hatálya kiterjed az Egyetem valamennyi, hallgatói juttatásokkal és térítési díjakkal kapcsolatos ügyekben eljáró oktatójára, dolgozójára és testületeire is.

(4) A Szabályzat hatálya nem terjed ki a felvételi eljárás során fizetendő díjakra.

(5) Az Egyetem karai - jelen Szabályzat és a hatályos jogszabályok figyelembevételével – a hallgatóik részére nyújtható támogatásokról a Szenátus által jóváhagyott, jelen Szabályzat mellékletét képező kari kiegészítésben rendelkezhetnek. Ennek hiányában a hallgatók vonatkozásában jelen Szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni.

(6) Azt a külföldi hallgatót, aki külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, a fizetendő díjak és a kapott támogatások tekintetében azonos jogok illetik meg, illetve azonos kötelezettségek terhelik, mint a felsőoktatásban részt vevő magyar állampolgárságú hallgatókat.

(7) Az Egyetemen a hallgatók finanszírozási státusza államilag támogatott, magyar állami ösztöndíjjal támogatott, magyar állami részösztöndíjjal támogatott, költségtérítéses, vagy önköltséges lehet. Ahol jelen szabályzatban – a 4.§ (1) bekezdését kivéve – a „magyar állami ösztöndíj”, „magyar állami részösztöndíj” kifejezés szerepel, azon az „államilag támogatott” kifejezést is érteni kell – kivéve, ha adott §-ban a „magyar állami ösztöndíjjal támogatott”, illetve a „magyar állami részösztöndíjjal támogatott”, továbbá a „magyar állami (rész)ösztöndíjas” kifejezések külön szerepelnek. Ahol jelen szabályzatban „önköltséges” kifejezés szerepel, azon a „költségtérítéses” kifejezést is érteni kell – kivéve, ha adott §-ban az „önköltséges” kifejezés külön szerepel.

2. A hallgatói juttatások és szolgáltatási díjak ügyében eljáró testületek és személyek

2. §
(1) A Kormány határozza meg:
a) az állami költségvetés terhére biztosított hallgatói juttatásokhoz való hozzáférés feltételeit, ennek során a kedvezményeket, támogatásokat ahhoz a feltételhez kötheti, hogy a hallgató a nappali oktatás munkarendje szerint készüljön fel, vagy államilag támogatott képzésben vegyen részt;
b) a diákigazolvány kiadásával, a kollégiumi ellátás igénybevételével kapcsolatos feltételeket, továbbá egyes, a felsőoktatási intézmények által nyújtott szolgáltatásokért való fizetés elveit;
c) a rászorultsági alapon adható juttatásokat.

(2) Az Egyetem Szenátusa fogadja el az Egyetemi Hallgatói Önkormányzat és a Doktorandusz Hallgatói Önkormányzat egyetértésével:
a hallgatói juttatásokról és a hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről rendelkező jelen Szabályzatot és annak kari kiegészítését.

(3) A Kari Tanács:
a) kezdeményezi a dékán előterjesztésében az Egyetem Szenátusánál – jelen Szabályzat vonatkozásában - a kar sajátosságait figyelembe vevő kiegészítést;
b) dönt minden olyan kérdésben, amelyet a hallgatói juttatások és térítési díjak tekintetében a jogszabály, vagy jelen Szabályzat a hatáskörébe utal, illetve amelyekről a dékán előterjesztést tesz;
c) a kari hallgatói önkormányzattal egyetértésben elfogadja a képzési és kimeneti követelményekben, illetve a tantervekben foglalt kötelezettségek teljesítéséhez nem kapcsolódó szolgáltatások díjait.

(4) A Kari Diákjóléti Bizottság (a továbbiakban: KDJB) dönt a hallgatók részére nyújtandó állami támogatások odaítéléséről, a támogatásokkal és díjfizetéssel összefüggő előkészítő feladatok (pl.: keretek megállapítása, kérelmek értékelése stb.) végrehajtásáról; előkészíti az önköltség fizetése alóli mentességről szóló rektori döntést.

A Bizottság összetételére, működésére vonatkozó rendelkezéseket a Bizottság ügyrendje tartalmazza, azzal a megszorítással, hogy tagjainak száma öt fő, melyből az adott szervezeti egység (kar) tanulmányi képviselőjén kívül, (aki egyben a bizottság titkára), két fő oktató és két fő hallgató. Az elnök a kar oktatási ügyekért felelős dékánhelyettese.

(5) Pályázati úton elnyerhető támogatásban nem részesülhet olyan hallgató, aki a pályázati eljárásban döntéselőkészítőként, vagy döntéshozóként közreműködik. Amennyiben az érintett pályázó előkészítő, vagy döntéshozó bizottság állandó tagja, akkor a pályázatával kapcsolatos bizottsági tevékenység idejére – a bizottság határozatképessége céljából – megfelelő póttag jelöléséről köteles gondoskodni.

(6) A köztársasági ösztöndíj odaítéléséről, a Szenátus javaslata alapján a felsőoktatásért felelős miniszter dönt.

(7) A kollégiumi térítési díjat az érintett kollégium igazgatójának a kollégium hallgatói önkormányzatával egyetértésben tett javaslatára – minden év május 31-ig – az Egyetem Szenátusa határozza meg. 

(8) A hallgató a felsőoktatási intézmény irányában teljesítendő fizetési kötelezettségének teljesítéséhez részletfizetési kedvezményre, halasztásra, mentességre a szervezeti és működési szabályzatban foglalt feltételek és eljárás szerint a rektornak – a fenntartó tájékoztatása mellett meghozott – döntése alapján jogosult. A rektor a döntést a kancellár véleményének kikérését követően hozza meg.

3. Jogorvoslati lehetőségek

3. §

(1) A hallgató valamennyi őt érintő, támogatásokra, kedvezményekre, valamint az általa fizetendő térítésekre vonatkozó első fokú beosztott kari vezetői döntés, illetőleg a kari diákjóléti/tanulmányi bizottság döntése esetén a Kari Hallgatói Felülbírálati Bizottsághoz, első fokú dékáni, és rektori döntés esetén pedig az Egyetemi Hallgatói Felülbírálati Bizottsághoz a döntés közlésétől (illetve ennek hiányában a hallgató tudomásszerzésétől) számított 15 napon belül fordulhat jogorvoslatért.

(2) A felülbírálati bizottságok összetételéről az SZMR 17. §-a, valamint a Tanulmányi és Vizsgaszabályzat rendelkezik, működésüket ügyrend szabályozza.

(3) Az ügyben másodfokon hozott határozat a közléstől válik jogerőssé. A jogerős határozat végrehajtható, kivéve, ha a hallgató bírósági felülvizsgálatát kérte. 

(4) A hallgató a felülbírálati bizottságok másodfokú döntésének bírósági felülvizsgálatát kérheti, annak közlésétől számított 30 napon belül, jogszabálysértésre, illetve hallgatói jogviszonyra vonatkozó rendelkezések megsértésére hivatkozással. A keresetlevél benyújtásáról a hallgatónak az Egyetemet a keresetlevél egy példányának megküldésével értesíteni kell.

II. FEJEZET

A  MAGYAR ÁLLAMI (RÉSZ)ÖSZTÖNDÍJAS KÉPZÉS, ÁLLAMILAG TÁMOGATOTT KÉPZÉS

1. Magyar állami (rész)ösztöndíjas, illetve államilag támogatott képzésben részt vevő hallgatók

4. §

(1) Államilag támogatott hallgató az államilag támogatott képzésben részt vevő hallgató, valamint 2012 szeptemberétől kezdődően magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésre felvételt nyert hallgató, valamint az államilag finanszírozott képzésre felvett, és
a) a 2000/2001-es, a 2001/2002-es tanévben hallgatói jogviszonyt létesített személy ezen jogviszonya keretében, ha
aa) e jogviszony létesítése előtt még nem létesített hallgatói jogviszonyt és első alapképzésben vesz részt, és megkezdett féléveinek száma a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát nem haladja meg, vagy
ab) tanulmányai megkezdésekor egyszakos tanári oklevéllel már rendelkezett, és a második egyszakos tanári végzettség megszerzését eredményező képzésben vesz részt, továbbá megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát, vagy
ac) olyan szakon folytat tanulmányokat, amelynek képesítési követelményei bemeneti követelményként előírják, hogy a hallgatónak felsőoktatási oklevéllel kell rendelkeznie, továbbá megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát, vagy
ad) első kiegészítő alapképzésben vesz részt, négy féléven keresztül;
b) a 2002/2003-as, 2003/2004-es, a 2004/2005-ös, 2005/2006-os tanévben hallgatói jogviszonyt létesített személy e jogviszonya keretében, ha
ba) e jogviszony létesítése előtt még nem létesített hallgatói jogviszonyt, és első alapképzésben vesz részt, és megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát legalább 8 féléves képzés esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt értéket, vagy
bb) e jogviszony létesítése előtt hallgatói jogviszonyt létesített, de felvételi eljárás keretében e jogviszony megszüntetésével együtt új jogviszonyt hozott létre és első alapképzésben vesz részt, továbbá összes megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát legalább 8 féléves képzés esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt értéket, vagy
bc) tanulmányai megkezdésekor államilag finanszírozott egyszakos közismereti tanári vagy hittanár-nevelő képzésben vett részt, és a második egyszakos közismereti tanári végzettség megszerzését eredményező képzésben vesz részt, továbbá megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát legalább 8 féléves képzés esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt értéket, vagy
bd) olyan szakon folytat tanulmányokat, amelynek képesítési követelményei bemeneti követelményként előírják, hogy a hallgatónak felsőoktatási oklevéllel kell rendelkeznie, továbbá megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát legalább 8 féléves képzés esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt értéket, vagy
be) első kiegészítő alapképzésben vesz részt, hat féléven keresztül;
c) bármely szakon költségtérítéses képzésből az intézmény döntése alapján, az intézménynél már meglévő államilag finanszírozott helyre átvett hallgató a kilépett hallgató képzési idejéből még hátralévő időtartamban.
(2) [Törölve]
(3) A kedvezménytörvény hatálya alá tartozó azon hallgató támogatási ideje, aki korábban államilag támogatott alapképzésben vett részt és államilag támogatott mesterképzésre vették fel, két félévvel megnő.

(4) A 2012/2013-as tanévben első évfolyamra hallgatói jogviszonyt létesített személy az Nftv. 47.§ szakasza szerint minősülhet magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésben résztvevő hallgatónak. A beiratkozást megelőzően ezen hallgatónak nyilatkoznia kell a képzés feltételeinek elfogadásáról, az Nftv. 48/A-48/S. § rendelkezéseinek megfelelően.

2. A magyar állami (rész)ösztöndíjas képzés keretében a hallgatók által ingyenesen, illetve térítési
díj fizetése mellett igénybe vehető szolgáltatások

5. §

(1) A magyar állami (rész)ösztöndíjas képzés keretében a hallgatók által ingyenesen igénybe vehető szolgáltatások a következők:

a) a képzési programokban meghatározott oktatási és tanulmányi követelmények teljesítéséhez, az oklevél, illetve a doktori abszolutórium megszerzéséhez szükséges előadások, szemináriumok, konzultációk, gyakorlati foglalkozások, terepgyakorlatok első alkalommal történő felvétele, beszámolók, vizsgák és a sikertelen beszámolók, illetve vizsgák egy alkalommal történő megismétlése, a záróvizsga letétele, továbbá a fokozatszerzési eljárás a hallgatói jogviszony fennállása alatt, ide értve a hallgatói jogviszony fennállása alatt megkezdett doktoranduszi fokozatszerzési eljárást is,

b)a kollégiumi, szakkollégiumi foglalkozások,

c) az egyetem létesítményeinek – könyvtár és a könyvtári alapszolgáltatások, laboratórium, számítástechnikai, sport- és szabadidős létesítmények – eszközeinek használata az a) pontban meghatározottakhoz kapcsolódóan,

d) a felsőoktatási szakképzésben a gyakorlati képzéshez biztosított munkaruha, egyéni védőfelszerelés (védőruha) és tisztálkodási eszköz,

e) a tanulmányi- és az életpálya tanácsadás,

f) a képzéssel, illetve a doktori fokozatszerzéssel kapcsolatos valamennyi okirat első alkalommal történő kiadása, amennyiben Kormányrendelet hallgatóra kedvezőbb feltételt nem állapít meg.

g) az Egyetem által szervezett kötelező záróünnepségen, más ünnepségen vagy megemlékezésen való részvétel.

(2) A magyar állami (rész)ösztöndíjas képzés keretében – jogszabály eltérő rendelkezéseinek hiányában – az Egyetem nem kérhet igazgatási szolgáltatási díjat (pl. beiratkozási díj). 

(3) A magyar állami (rész)ösztöndíjas képzés keretében a hallgató által térítési díj fizetése mellett vehető igénybe:

a) az alap- és a mesterképzés, az egységes osztatlan képzés és a felsőoktatási szakképzés tantervében magyar nyelven meghatározott, magyar nyelven oktatott ismereteknek – a hallgatók választása alapján – nem magyar nyelven történő, az összes előírt kredit tíz százalékát meghaladó mértékű oktatásában való részvétel,

b) az egyetem eszközeivel előállított, az egyetem által a hallgatók részére biztosított, a hallgató tulajdonába kerülő dolog (pl. sokszorosított segédletek),

c) az egyetem létesítményeinek (könyvtár, laboratórium, számítástechnikai, sport- és szabadidős létesítmények), eszközeinek használata az ingyenes szolgáltatásokon kívüli körben,

d) kollégiumi és szakkollégiumi elhelyezés, ennek keretei között a kollégium létesítményeinek – így különösen a könyvtár, laboratórium, számítástechnikai, sport- és szabadidős létesítmények – eszközeinek használata,

e) az adott szakon abszolutóriumhoz kötelezően előírt kreditek 110%-át meghaladó teljesített kreditek.

(4) Az Egyetem Tanulmányi és Vizsgaszabályzata az ugyanabból a tárgyból tett ismétlő javító vizsgát fizetési kötelezettséghez köti.

(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti szolgáltatásokért kérhető  szolgáltatási díjak fajtáit és mértékét 2016/2017. tanévtől kezdődően jelen szabályzat 2. sz. melléklete határozza meg. A kollégiumi díjakról a kollégiumi szabályzatokban kell rendelkezni.

(6) Az Egyetem kollégiumaiban az alapszolgáltatáson felüli további szolgáltatásokért jelen Szabályzatban meghatározott esetekben kérhető térítési díj.

III. FEJEZET

AZ ÖNKÖLTSÉGES, KÖLTSÉGTÉRÍTÉSES KÉPZÉS

1. Az önköltséges, költségtérítéses képzésben részt vevő hallgatók

6. §

(1) Az a hallgató, aki kimerítette –az Nftv. 47.§, illetve az Ftv. 55. § (1) és (2) szakaszában meghatározottak szerint – rendelkezésére álló támogatási időt, csak önköltséges, illetve költségtérítéses képzés keretében folytathat tanulmányokat.

(2) Az önköltséges képzésben a tanulmányi félévek száma nem korlátozott. 

2. Az önköltséges, költségtérítéses képzés keretében fizetendő önköltség, költségtérítés és térítési díjért igénybe vehető szolgáltatások
7. §
(1) Ha a hallgató önköltséges képzésben vesz részt, akkor a jelen Szabályzat 5. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott ingyenesen igénybe vehető szolgáltatásokért önköltséget, a (3) bekezdésben meghatározott szolgáltatásokért térítési díjat fizet.

(2) [Törölve]

(3) A kar köteles az első évfolyamon meghirdetett önköltségi, költségtérítési díj összegét a felvételi tájékoztatóban közzétenni. Köteles továbbá az első félévre beiratkozott hallgatóval beiratkozáskor, valamint önköltséges, költségtérítéses képzésre átsorolt hallgatóval az átsorolást követő első aktív félévben képzési szerződést kötni.

(4) [Törölve]

(5) A félévenkénti önköltség, költségtérítés összegét a képzési szerződés tartalmazza.

(6) Az egyetem megállapodhat gazdálkodó szervezettel, hogy az általa megjelölt személyekkel képzési megállapodást köt. Erre azonban kizárólag abban az esetben kerülhet sor, ha az érintett személy a jogszabályban előírt meghatározott feltételeknek megfelel.

3. Önköltség, költségtérítési díj további diploma megszerzése esetén, illetve második vagy további szakirány felvétele esetén fizetendő díj

8. §

(1) A magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésben való részvételt nem zárja ki a felsőoktatásban szerzett fokozat és szakképzettség megléte, azzal, hogy a további, (párhuzamos) képzés folytatása esetén a támogatási idő számításánál az Nftv. 47.§ (7) bekezdése szerint kell eljárni.

(2) A nappali és a levelező munkarendben második és további diploma megszerzésének önköltsége, illetve költségtérítési díja az alapképzésben, mesterképzésben, egységes osztatlan képzésben és a felsőoktatási szakképzésben megegyezik a nappali és levelező munkarendben ugyanabban a képzésben résztvevők által fizetendő önköltséggel, költségtérítéssel.

(3) Az államilag támogatott képzésben részt vevő, 2007. szeptember 1-je előtt beiratkozott hallgató az első alapképzés, illetve mesterképzés keretében egy szakirányt választhat. Az első alapképzés, mesterképzés, egységes osztatlan képzés időtartama alatt felvett második vagy további szakirány esetén a hallgató által fizetendő térítési díjat az adott szakon költségtérítéses képzésben részt vevő hallgatók számára meghatározott költségtérítés alapján az illetékes kar határozza meg azzal, hogy a költségtérítési díj félévenként befizetendő összege nem haladhatja meg a szak egy félévre eső költségtérítésének 60%-át.

(4) A 2007/2008-as tanévben vagy azt követően tanulmányaikat első évfolyamon megkezdett hallgatók esetében, ha a hallgató az elsőként megkezdett képzésének legkésőbb harmadik félévében létesít további (párhuzamos) hallgatói jogviszonyt, a támogatási idő, illetve a költségtérítéses képzéshez rendelkezésre álló idő számításakor az egy időben két felsőoktatási intézményben, karon/szakon folytatott tanulmányokat egy félévként kell nyilvántartani. Jelen rendelkezés nem vonatkozik azokra a hallgatókra, akik tanulmányaikat első évfolyamon a 2012/2013. tanév I. félévétől kezdték meg.

(5) A 2007/2008-as tanévben vagy azt követően tanulmányaikat első évfolyamon megkezdett hallgatók párhuzamos képzésben, ugyanazon a képzési szinten mindkét szakon részt vehetnek államilag támogatott képzésben. Ha azonban a hallgató államilag támogatott képzésben az adott képzési ciklusban végbizonyítványt szerzett, ugyanabban a képzési ciklusban már nem vehet részt államilag támogatott képzésben, és csak költségtérítéses formában folytathatja tanulmányait. Jelen rendelkezés nem vonatkozik azokra a hallgatókra, akik tanulmányaik első évfolyamon a 2012/2013. tanév I. félévében kezdték meg.

(6) [Törölve] 

(7) A költségtérítéses képzésben részt vevő hallgató második vagy további szakirány felvétele esetén a (3) bekezdésben meghatározott összegű költségtérítést fizet.

4. A magyar állami (rész)ösztödíjas és az önköltséges, illetve az államilag támogatott és költségtérítéses képzési forma közötti átsorolás rendje

9. §

(1) A döntést a magyar állami (rész)ösztöndíjas, illetve az önköltséges, valamint az államilag támogatott illetve költségtérítéses képzési forma közötti átsorolásról a tanév végén a képzési időszak lezárását követően, de legkésőbb minden év július 31. napjáig, tanévenként egyszer az oktatási ügyekért felelős dékánhelyettes hozza meg.

(2) Az adott tanév átsorolási döntése során azokat a hallgatókat nem kell figyelembe venni, akik az Egyetemen legfeljebb csak egy képzési időszakban folytattak tanulmányokat, továbbá akik az Nftv. 47. § (6) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint betegség, szülés, vagy más, a hallgatónak fel nem róható ok miatt félévüket nem tudták befejezni.

(3) A 2016/2017 tanévet megelőzően hallgatói jogviszonyt létesített hallgatók tekintetében az Egyetem tanévenként köteles önköltséges képzésre átsorolni azt a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésben részt vevő hallgatót, aki az utolsó két olyan félévben, amelyben hallgatói jogviszonya nem szünetelt, nem szerezte meg legalább az ajánlott tantervben előírt kreditmennyiség ötven százalékát, továbbá azt, aki az Nftv. 48/D. § (2) bekezdés szerinti nyilatkozatát visszavonja.

(4) A 2016/2017 tanévben, vagy azt követően hallgatói jogviszonyt létesítő hallgatók esetében az Egyetem tanévenként köteles magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésről önköltséges képzésre átsorolni azokat a hallgatókat, akik az utolsó két olyan félév átlagában, amelyben hallgatói jogviszonya nem szünetelt, illetve nem az Nftv. 81. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott külföldi képzésben vett részt, nem szerzett legalább tizennyolc kreditet, és nem érte el a Vhr. 10. melléklete szerinti képzési területenként meghatározott súlyozott tanulmányi átlagot, továbbá azt, aki a 48/D. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozatát visszavonja. 

(5) Doktori képzésben a felsőoktatási intézmény az Nftv. keretei között a doktori szabályzatban meghatározottak szerint dönt a hallgatók magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott és önköltséges képzés közötti átsorolásról.

(6) Megürült magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatói létszámkeretre az vehető át,

a)	a 2016/2017 tanévet megelőzően hallgatói jogviszonyt létesített hallgatók tekintetében, aki az utolsó két bejelentkezett félévben megszerezte az ajánlott tantervben előírt kreditmennyiségnek legalább az 50%-át és az összesített korrigált kreditindex alapján létrehozott hallgatói rangsor elején lévő hallgató
b)	a 2016/2017 tanévben, vagy azt követően hallgatói jogviszonyt létesítő hallgatók esetében, aki az utolsó két olyan félév átlagában, amelyben hallgatói jogviszonya nem szünetelt szerzett legalább tizennyolc kreditet és az összesített korrigált kreditindex alapján létrehozott hallgatói rangsor elején lévő hallgató.

(7) Az Egyetemnek a következő képzési időszakban magyar állami (rész)ösztöndíjas finanszírozási formára átsorolható hallgatói létszáma meghatározásához a hallgatók tanulmányi teljesítménye alapján meg kell állapítania, hogy az adott tanévben, az adott szakon:
a) hány magyar állami (rész)ösztöndíjas és hány államilag támogatott hallgatónak szűnt meg a hallgatói jogviszonya a végbizonyítvány megszerzése előtt,
b) hány olyan magyar állami (rész)ösztöndíjas és államilag támogatott hallgató van a jegyzékben, aki önköltséges, illetve költségtérítéses képzésre kerül átsorolásra,
c) hány olyan hallgató van, aki a lezárt félévvel már igénybe vette az adott szakon az Nftv. 47. § (3) bekezdése szerint rendelkezésre álló támogatási időt.

(7) [Törölve]

(8) [Törölve]

(9) A költségviselési forma változásáról szóló határozatban az Egyetemnek – a hallgató Nftv. 47. § (3)–(7) bekezdése szerint rendelkezésre álló támogatási idejének egyidejű megvizsgálásával – meg kell határoznia, hogy a hallgató az átsorolást követően maximálisan hány félév támogatott időt tud igénybe venni.

(10) A magyar állami ösztöndíjra való átsorolást követő első félévre való bejelentkezéskor a hallgató a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés feltételeit vállaló és azok megismeréséről szóló nyilatkozatot egyedi nyomtatványon teszi meg. A nyilatkozatot a törzslaphoz kell csatolni.

(11) Ha a felvételt nyert jelentkező vagy az átsorolást kérő hallgató a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés feltételeit nem vállalja, a felsőoktatási intézménynek fel kell ajánlania a részére ugyanazon képzésre az önköltséges képzésben való részvétel lehetőségét.

(12) Az Egyetem a felhasználható államilag támogatott félévek számának kimerítése esetén legkésőbb az utolsó államilag támogatott félévet követő félév statisztikai határnapjáig sorolja át a hallgatót önköltséges/költségtérítéses képzésbe. Amennyiben a hallgató a korábbi tanulmányi során más felsőoktatási intézményben államilag támogatott félévet igénybe vett és a felhasználható államilag támogatott félévek számának ezen igénybevétele miatti kimerítése csak a Felsőoktatási Információs Rendszer (FIR) adatszolgáltatása alapján állapítható meg, akkor a rendelkezésre álló FIR adatok alapján a tudomásszerzéstől számított 15 napon belül intézkedni szükséges a hallgató átsorolásáról.

IV. FEJEZET
A HALLGATÓ FIZETÉSI KÖTELEZETTSÉGEI TELJESÍTÉSÉHEZ ADHATÓ
MENTESSÉGEK, KEDVEZMÉNYEK

1. Az önköltség, költségtérítési díj fizetése alóli mentességek, kedvezmények

10. §

(1) [Törölve]

(2) [Törölve]

(3) [Törölve]

(4) Az Egyetemmel közalkalmazotti jogviszonyban álló dolgozó, illetve közeli hozzátartozója részére – az erre irányuló kérelem esetén – a szakfelelős javaslata alapján az önköltség 25%-ának mértékéig kedvezmény adható. A karral közalkalmazotti jogviszonyban álló dolgozó, illetve közeli hozzátartozója részére – az erre irányuló kérelem esetén – a szakvezető javaslata alapján az önköltség 50%-ának mértékéig adható kedvezmény.

(5) A hallgató indokolt esetben, szociális körülményeire tekintettel, a 37. § (2) bekezdésében megjelölt befizetési határidő előtt félévenként egy alkalommal a Neptun tanulmányi rendszeren keresztül benyújtott kérelmében kérheti az esedékes önköltség befizetésének elhalasztását, részletfizetését valamint mérséklését. A kar oktatási ügyekért felelős dékánhelyettese előkészíti az erről szóló rektori döntést. A rektori döntés előtt a kancellár véleményét ki kell kérni. A hallgatónak azonban ebben az esetben is legkésőbb a félévi vizsgaidőszak megkezdéséig be kell fizetnie a díjat. 

(6) [Törölve]

(7) Az a hallgató, akinek aktív féléveinek száma meghaladja a képzési időt és összesítve 15 kredit, vagy annál kevesebb értékű tantárgyat vesz fel adott félévben, 50 % mértékű önköltség csökkentésben részesülhet.
(8) A fizetési kötelezettség teljesítése tárgyában hozott döntésről határozatot kell hozni. A részletfizetésről hozott határozatban rögzíteni kell a teljesítés határidejét és ütemezését, valamint az elmaradás következményeit. Elutasítás esetén a határozatban indokolni kell a döntést, és tájékoztatást kell adni a jogorvoslati lehetőségről.

2. A szolgálatásai díj fizetése alóli mentességek, kedvezmények

11. §

(1) A hallgató szolgáltatási díj-fizetési kötelezettségének teljesítéséhez mentességet, részletfizetési kedvezményt, halasztást kérelem alapján az oktatási ügyekért felelős dékánhelyettes adhat.

(2) A hallgató szociális alapon – jelen Szabályzatban meghatározottak szerint – a következő fizetési kötelezettségek esetén részesülhet részletfizetési kedvezményben, vagy engedélyezhető részére a fizetési kötelezettség halasztása: 
a) a szolgáltatási díj,
b) a kollégium díj.

(3) A hallgató tanulmányi teljesítménye alapján a jelen Szabályzat 5. § (3) bekezdése alapján igénybe vett szolgáltatások térítési díjának megfizetése alól mentesíthető.

(4) A kollégiumi díj befizetésének kötelezettsége alól szociális helyzete miatt mentesülhet az a hallgató, aki hátrányos helyzetű, aki árva, aki családfenntartó, vagy akinek gyámsága nagykorúsága miatt szűnt meg. Az egyetem a kollégiumi munkát végző hallgató számára a kollégiumi díjból kedvezményt, mentességet biztosíthat a Kollégiumi Szabályzat szerint.

(5) Nem adható mentesség, részletfizetési kedvezmény vagy halasztott fizetési lehetőség az Nftv. 82. § (2) bekezdése alapján – a jelen Szabályzatban meghatározott – mulasztási és késedelmes teljesítési díj megfizetése alól. 

(6) [Törölve]

(7) [Törölve]

V. FEJEZET
A HALLGATÓK RÉSZÉRE NYÚJTHATÓ TÁMOGATÁSOK

1. A támogatások forrásai és általános előírásai

12. §

(1) A hallgató részére
a) szociális alapú támogatás az Egyetem számára a) Nftv. 85/A szerint nyújtott költségvetési támogatás terhére adható,
b) teljesítmény alapú támogatás az Egyetemnek az Nftv. 85/A szerint nyújtott költségvetési támogatásból adható.

(2) A kar a saját bevétele terhére a dékán által meghatározott módon, pályázati úton egyéb ösztöndíjat adományozhat.

(3) Az önköltséges hallgatók az általuk befizetett önköltség terhére támogatásban nem részesülhetnek, kivéve az általuk befizetett egyéb vagy térítési díj terhére adott más egyszeri juttatást.

(4) Külföldi állampolgárságú hallgatókat megillető juttatásokról a Szabályzat 20. §-a rendelkezik.

2. Az állami költségvetés terhére biztosított hallgatói juttatásokhoz való hozzáférés
feltételei

13. §

(1) Az Egyetem a hallgatói juttatásokhoz rendelkezésre álló forrásokat a következő jogcímeken használhatja fel:
a) teljesítmény alapú ösztöndíj kifizetésére
aa) tanulmányi ösztöndíj;
ab) köztársasági ösztöndíj;
ac) intézményi szakmai, tudományos, közéleti ösztöndíj;
b) szociális alapú ösztöndíj kifizetésére
ba) rendes szociális ösztöndíj;
bb) rendkívüli szociális ösztöndíj;
bc) Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj intézményi része;
bd) a külföldi hallgatók miniszteri ösztöndíja;
be) alaptámogatás;
bf) szakmai gyakorlaton való részvétel támogatása;
c) doktorandusz ösztöndíj kifizetésére;
d) egyéb, jelen Szabályzatban, valamint a kari kiegészítésben meghatározott ösztöndíj kifizetésére,
e) az egyetemi működési költségek finanszírozására
ea) a jegyzet-előállítás támogatására, elektronikus tankönyvek, tananyagok és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök beszerzésére, valamint a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányait segítő eszközök beszerzésére;
eb) a kulturális tevékenység, valamint a sporttevékenység támogatására;
ec) kollégium fenntartására, működtetésére;
ed) kollégiumi férőhely bérlésére, kollégiumi felújításra;
ee) a hallgatói, valamint a doktori önkormányzat működésének támogatására; 

(2) Az (1) pont ab), b) és c) alpontjaiban felsorolt jogcímekre ugyanazon személy egyidejűleg csak egy felsőoktatási intézményben kaphat az állami költségvetés terhére hallgatói támogatást. Amennyiben a hallgató egy időben több felsőoktatási intézménnyel is hallgatói jogviszonyban áll, abban a felsőoktatási intézményben részesülhet a fent megadott támogatásban, amellyel elsőként létesített magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatói jogviszonyt. A felsőoktatási intézmények szerződése alapján folyó, közösen meghirdetett kétszakos képzés esetében a hallgató az állami felsőoktatási intézmény részéről kaphat juttatást, ha a szerződő felek egyike nem állami intézmény.

(3) A hallgatói juttatások odaítélése a jelen Szabályzat VI. fejezetében meghatározott eljárási szabályok szerint történik. 

(4) A rendelkezésre álló keret kiszámítása:
Hallgatói normatíva x hallgatói létszám összegéből kivonásra kerül a Bursa Hungarica Ösztöndíj intézményi része. A Bursa Hungarica Ösztöndíj intézményi részének teljes vagy részbeni megtérítése után annak felhasználásáról a Kari Diákjóléti Bizottság dönt.

(5) Az (1) bekezdés ba)–bb) és be)–bf) pontja szerinti juttatások kifizetésére kell felhasználni az e rendelet hatálya alá tartozó felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben, osztott és osztatlan mesterképzésben részt vevő hallgatók után biztosított
a) hallgatói normatíva legalább 20 százalékát,
b) lakhatási támogatás normatívája intézményi hatáskörben megállapított mértékét, de legalább 30 százalékát, és
c) tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva 56 százalékát.

(6) 

(7) Az (1) bekezdés ea) pontja szerint kell felhasználni a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben, osztatlan és mesterképzésben részt vevő a Szabályzat hatálya alá tartozó hallgatók után biztosított intézményi összegének 24%-át.

(8) Az (1) bekezdés eb) pontja szerint kell felhasználni a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva a Szabályzat hatálya alá tartozó hallgatói után biztosított intézményi összegének 20%-át.

(9) A köztársasági ösztöndíjra rendelkezésre álló normatívát a Szabályzat hatálya alá tartozó hallgatók köztársasági ösztöndíjára kell felhasználni.

(10) A kollégiumi, diákotthoni támogatás megállapításához rendelkezésre álló intézményi normatívából kell fedezni a kollégiumok fenntartásához, működtetéséhez szükséges kiadásokat.

(11) A lakhatási támogatáshoz rendelkezésre álló intézményi normatíva legfeljebb 70%-a használható fel kollégiumi férőhely bérlésére, kollégium felújítására. 

(12) A Hallgatói és Doktorandusz Önkormányzat működésének támogatására kell felhasználni a Szabályzat hatálya alá tartozó hallgatók után biztosított intézményi támogatás összegének minimum 1 százalékát.

14. §

(1)	Az 1993. évi felsőoktatási törvény, illetve a 2005. évi felsőoktatási törvény alapján tanulmányaikat 2008. szeptember 1-jét megelőzően megkezdett azon jogosult hallgatók tekintetében, akiknek hallgatói jogviszonya 2016. szeptember 1-jét követően is fennáll, 2016. szeptember 1-jétől az Nftv. szerint kell megállapítani a hallgatói juttatásokat.

(2)	A 2005. évi felsőoktatási törvény alapján tanulmányaikat 
a) 2008. augusztus 31-ét követően megkezdett azon jogosult hallgatók tekintetében, akiknek hallgatói jogviszonya 2017. szeptember 1-jét követően is fennáll, 2017. szeptember 1-jétől,
b) 2009. augusztus 31-ét követően megkezdett azon jogosult hallgatók tekintetében, akiknek hallgatói jogviszonya 2018. szeptember 1-jét követően is fennáll, 2018. szeptember 1-jétől az Nftv. szerint kell megállapítani a hallgatói juttatásokat. 

3. Az egyes hallgatói támogatások formái, feltételei

A. Teljesítmény alapú ösztöndíj

15. §

Tanulmányi ösztöndíj

(1) Tanulmányi ösztöndíjban a  magyar állami (rész)ösztöndíjas teljes idejű alapképzésben, egységes, osztatlan képzésben, mesterképzésben, felsőoktatási szakképzésben részt vevő hallgatók részesülhetnek.

(2) A tanulmányi ösztöndíj egy tanulmányi félév időtartamra adható. Tanulmányi ösztöndíjban az egyetem magyar állami (rész)ösztöndíjas teljes idejű képzésben résztvevő hallgatóinak legfeljebb 50%-a részesülhet oly módon, hogy az egyes hallgatóknak megállapított tanulmányi ösztöndíj havi összegének el kell érnie a hallgatói normatíva öt százalékának megfelelő összegét.

(3) A tanulmányi ösztöndíj lehet:
tanulmányi alapösztöndíj,
tanulmányi teljesítmény-ösztöndíj.

(4) Az Egyetemre beiratkozó hallgató a beiratkozást követő első képzési időszakban tanulmányi ösztöndíjban nem részesülhet. A kari kiegészítés határozza meg azt a tanulmányi ösztöndíjat, amelyet a 2. félévtől kezdődően az arra jogosult hallgató kap.

(5) A tanulmányi ösztöndíj odaítélésekor – az abban részesülők körének és számának meghatározásakor – biztosítani kell, hogy az azonos vagy hasonló tanulmányi kötelezettség alapján elért eredmények összemérhetőek és az így megállapított ösztöndíjak azonos mértékűek legyenek.

(6) A tanulmányi ösztöndíj összegét a hallgató tanulmányi eredménye alapján, úgy kell megállapítani, hogy az ösztönző legyen a hallgató tanulmányi munkájára. Tanulmányi teljesítmény-ösztöndíjban az a hallgató részesülhet, akinek a tanulmányi eredménye meghaladja a szak átlagát, de legalább eléri az alapösztöndíjra jogosító szakátlagot.

(7) A tanulmányi teljesítmény-ösztöndíjat a tanulmányi eredmény alapján karonként, képzési szintenként vagy szakonként kell meghatározni. A tanulmányi teljesítmény-ösztöndíj havi összegéről és az elosztás rendjéről az érintett KDJB dönt.

(8) A tanulmányi teljesítmény-ösztöndíjat a tanulmányi átlag 0,01 egységre jutó érték alapján kell kiszámítani, és úgy kell megállapítani, hogy az adott szakon belül az azonos tanulmányi eredményt elérő hallgatók azonos tanulmányi teljesítmény-ösztöndíjban részesüljenek.

(9) Más egyetemről, illetve Egyetemen belül más karról, vagy szakról a magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésre átvett hallgató az 1. félévben csak tanulmányi alapösztöndíjban részesülhet. Ugyanez vonatkozik arra a hallgatóra is, aki korábban más egyetemen folytatott tanulmányokat, vagy bármely okból megszakadt tanulmányait folytatni kívánja.

(10) Tanulmányi ösztöndíj további (párhuzamos) hallgatói jogviszony esetén az első és a további alapképzési, mesterképzési szakon elért tanulmányi eredmény alapján is megpályázható.

(11) [Törölve]
16. §

Köztársasági ösztöndíj

(1) A köztársasági ösztöndíjat egy teljes tanév (10 hónap) időtartamára lehet elnyerni. A köztársasági ösztöndíj havi összege megegyezik a költségvetési törvényben e jogcímen megállapított összeg egy tizedével.

(2) A köztársasági ösztöndíjban részesíthető hallgatók száma az előző év október 15-i állapotát rögzítő statisztikai adatközlés szerinti magyar állami (rész)ösztöndíjas, teljes idejű alapképzésben, mesterképzésben, illetve egységes, osztatlan képzésben részt vevő hallgatók számának 0,8%-a, de intézményenként legalább egy fő.

(3) Köztársasági ösztöndíjban az a teljes idejű alapképzésben, egységes, osztatlan képzésben, mesterképzésben részt vevő hallgató részesülhet, aki adott vagy korábbi tanulmányai során két félévre bejelentkezett, és legalább 55 kreditet megszerzett.

(4) A köztársasági ösztöndíj pályázat útján nyerhető el. A pályázati felhívást a pályázati határidőt 30 nappal megelőzően – a pályázatok elbírálásának szempontjaival együtt – az egyetemen a szokásos módon közzé kell tenni. A pályázatokat a hallgató a kar dékánjához nyújtja be. A karok a pályázatok rangsorolásánál figyelembe veszik, hogy a pályázó kiemelkedő tanulmányi eredménnyel rendelkezik, a tudományos diákkörben, ill. szakmai területen kimagasló munkát végez. A dékán által felterjesztett pályázatok alapján a szenátus minden év augusztus 1-jéig tesz javaslatot az oktatásért felelős miniszternek a köztársasági ösztöndíj adományozására.

(5) Az adott tanévre elnyert köztársasági ösztöndíj csak az adott tanévben folyósítható.

(6) Amennyiben a hallgató hallgatói jogviszonya bármilyen okból megszűnik, vagy szünetel, a köztársasági ösztöndíj számára tovább nem folyósítható. A képzési időnek megfelelően páratlan tanulmányi félévben végződő tanulmányok esetén a köztársasági ösztöndíjra való jogosultság nem szűnik meg, ha a hallgató tanulmányait az adott tanév második félévében már folytatja. 
Az a hallgató is pályázhat, aki az adott tanév II. félévében kezdte mester tanulmányait egyben alapfokozatát az előző tanév II. félévében fejezte be, feltéve, hogy az általa megkezdett képzés kizárólag az adott tanév II. félévében indult.

(7) Amennyiben a köztársasági ösztöndíjra pályázott, de elutasított hallgató esetében jogorvoslati eljárás keretében megállapítást nyer az, hogy a hallgató érdemes a köztársasági ösztöndíjra, és az egyetem felterjesztésében az (1)-(6) bekezdésben meghatározott feltételek és az egyetemi keretszám alapján arra jogosult lenne, de azt egyetemi eljárási hiba folytán nem kapta meg, akkor az oktatásért felelős miniszter jogosult a hallgató részére köztársasági ösztöndíjat adományozni. Ilyen esetben azonban a hallgató nem vehető figyelembe a köztársasági ösztöndíj keretének meghatározásakor, részére az ösztöndíjat az intézmény a hallgatói előirányzat vagy a saját bevétele terhére köteles kifizetni.

(8) A köztársasági ösztöndíjat elnyert hallgató nem zárható ki a tanulmányi ösztöndíj támogatásból.

(9) A hallgató több egymást követő tanévben is pályázhat köztársasági ösztöndíjra.

17. §

Intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíj

(1) Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíj a tantervi követelményeken túlmutató tevékenységet végző, teljes idejű alapképzésben, egységes, osztatlan képzésben, mesterképzésben, felsőoktatási szakképzésben, illetve doktori képzésben részt vevő hallgatók részére – pályázat alapján meghatározott időre – adható, havonta folyósított ösztöndíj.

(2) Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíj az adott kar/ szak teljesítmény alapú ösztöndíjkeretének 6%-a mértékéig azoknak a hallgatóknak adható, akik
kiemelkedő TDK tevékenységet,
eredményes demonstrátori munkát,
aktív hallgatói önkormányzati tevékenységet, 
folyamatos közművelődési, sport és érdekvédelmi munkát végeznek.

(3) Az ösztöndíjat a hallgató igényelheti. Az ösztöndíjra az adott karnál írásban lehet pályázni. A pályázatokat, - a szorgalmi időszak 2. hetének végéig – a tanulmányi előadónak kell leadni. 

(4) Az ösztöndíj odaítélésére javaslattal élhet az adott oktatási szervezeti egység vezetője, a tanulmányi ügyintéző, a hallgatói önkormányzat elnöke, az egyetem közművelődési közösségének vagy sportegyesületének vezetősége. Az ösztöndíj megadásáról, mértékéről és folyósításának időtartamáról a KDJB dönt.

(5) Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíj a) az Nftv. 85C. § ac) bekezdésében foglaltak szerint adható, de nem kötelező támogatási forma.

(6) Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíjra a hallgató több, egymást követő szorgalmi időszakban is pályázhat.

B. Szociális alapú ösztöndíj
18. §

Rendszeres szociális ösztöndíj

(1) A rendszeres szociális ösztöndíj a szociális juttatásokra jogosult hallgatónak szociális helyzete alapján egy tanulmányi félévre biztosított, havonta folyósított juttatás.

(2) A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 20%-a, amennyiben a hallgató
a) fogyatékossággal élő, vagy egészségi állapota miatt rászorult, vagy
b) halmozottan hátrányos helyzetű, vagy
c) családfenntartó, vagy
d) nagycsaládos, vagy
e) árva.

(3) A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb mint az éves hallgatói normatíva 10%-a, amennyiben a hallgató
a) hátrányos helyzetű, vagy
b) gyámsága nagykorúsága miatt szűnt meg, vagy
c) félárva.

(4) A (2) és (3) bekezdésekben foglaltaktól el lehet térni, amennyiben a hallgató szociális helyzetének részletes elemzése ezt indokolttá teszi. A részletes elemzés rendszerét a jelen szabályzat tartalmazza.

(5) A rendszeres szociális ösztöndíj céljára rendelkezésre álló keret felosztásáról – pályázat alapján – a KDJB dönt. A pályázatot a mellékletekkel együtt a szorgalmi időszak 2. hetének végéig kell az illetékes HÖK-nek leadni

(6) Nem kaphat rendszeres szociális ösztöndíjat az a hallgató, akinek a hallgatói jogviszonya szünetel.
 
(7) A hallgató szociális helyzetének megítélésekor figyelembe kell venni 
a) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX törvény (a továbbiakban:Tbj.) szerinti, a hallgató által is lakott közös háztartásban élők számát és jövedelmi helyzetét,
b) a képzési hely és a lakóhely közötti távolságot, az utazás időtartamát és költségét,
c) amennyiben a hallgató tanulmányai során nem a Tbj. szerinti közös háztartásban él, ennek költségeit,
d) a fogyatékos hallgatónak mekkora összeget kell fordítania különleges eszközök beszerzésére és fenntartására speciális utazási szükségleteire, valamint személyi segítő, illetve jelnyelvi tolmács igénybevételét,
e) a hallgató vagy a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója egészségi állapota miatt rendszeresen felmerülő egészségügyi kiadásait,
f) a hallgatóval közös háztartásban élő eltartottak számát, különös tekintettel a vele együtt eltartott gyermekek számát,
g) az ápolásra szoruló hozzátartozó gondozásával járó költségeket.

(8) A jövedelem számításakor a havonta rendszeresen mérhető jövedelmeknél az utolsó három hónap átlagát, egyéb jövedelmeknél pedig az utolsó egy év tizenkettedét kell figyelembe venni. A hallgató kérésére a bizonyított jövőbeni jövedelemváltozást is figyelembe kell venni.

19. §

Rendkívüli szociális ösztöndíj

(1) A rendkívüli szociális ösztöndíj a szociális juttatásokra jogosult hallgatónak szociális helyzete váratlan romlásának enyhítésére adható egyszeri juttatás. Az adott kar szociális alapú ösztöndíj keretének 2%-ka adható támogatásként erre a célra.

(2) A rendkívüli szociális ösztöndíj (segély) kérelemre adható. A kérelmet írásban, az ok megjelölésével az illetékes Tanulmányi Osztályra kell benyújtani. A segély mértékéről az illetékes KDJB dönt.

(3) A beérkezett hallgatói kérelmekről legalább havonta egyszer döntést kell hozni. A kifizetésről a döntést követő nyolc munkanapon belül intézkedni kell.

20. §

Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj

(1) A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati ösztöndíj olyan pénzbeli szociális juttatás, amely a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszer (a továbbiakban: Ösztöndíjrendszer) adott évi fordulójához csatlakozott települési és megyei önkormányzatok által a hallgatóknak adományozott szociális ösztöndíjból (a továbbiakban: önkormányzati ösztöndíjrész) és az önkormányzati ösztöndíj alapján a hallgató felsőoktatási intézményében a Kormányrendelet alapján megállapított szociális ösztöndíjból (a továbbiakban: intézményi ösztöndíjrész) áll.

(2) Bursa Hungarica Ösztöndíjban részesülhetnek azok a hallgatók, akiket az állandó lakhelyük szerinti települési önkormányzat az Ösztöndíjrendszer keretében támogatásban részesített, továbbá teljes idejű alapképzésben, mesterképzésben, osztatlan képzésben vagy felsőfokú, illetve felsőoktatási szakképzésben folytatják tanulmányaikat.

(3) Az intézményi ösztöndíjrész forrása az intézmények költségvetésében megjelölt elkülönített forrás.

(4) A települési, illetve a megyei önkormányzat évente csatlakozhat az Ösztöndíjrendszerhez. A csatlakozás eljárási rendjét az oktatásért felelős miniszter évente a tárca hivatalos lapjában teszi közzé.

(5) Az intézményi ösztöndíjrész havi egy főre jutó legnagyobb összegét (a továbbiakban: összeghatár) a felsőoktatásért felelős miniszter évente a tárca hivatalos lapjában teszi közzé.

(6) Az intézményi ösztöndíjrész havi összege az önkormányzati ösztöndíjrész összegével megegyező összeg, azonban nem haladhatja meg az (5) bekezdés alapján meghatározott összeghatárt.

(7) Az Ösztöndíjrendszer keretében megállapított ösztöndíj kizárólag a pályázó szociális helyzete alapján ítélhető meg, az ösztöndíj megítélésekor a pályázó tanulmányi eredménye nem vehető figyelembe.

(8) Az intézményi ösztöndíjrész független minden más, az Egyetemen folyósított támogatástól.

(9) Az Ösztöndíjrendszerrel kapcsolatos központi adatbázis-kezelői, koordinációs, a települési és megyei ösztöndíjjal kapcsolatos pénzkezelési feladatokat az oktatásért felelős miniszter által kijelölt szervezet (a továbbiakban: pályázatkezelő szervezet) látja el.

(10) Az intézményi ösztöndíjrészt a felsőoktatásért felelős miniszter adományozza.

(11) A települési, illetve a megyei önkormányzatok által az Ösztöndíjrendszer keretében pénzeszköz átadásaként a pályázatkezelő szervezet kezelésében lévő számlára félévente egy összegben eljuttatott támogatást a pályázatkezelő szervezet félévente egy összegben a kifizetés helyéül szolgáló egyetem számára pénzeszköz átadásként köteles átadni, és az átutalásról félévenként köteles elszámolni a települési, illetve a megyei önkormányzatnak.

(12) Az ösztöndíjat a hallgatói juttatásokat kifizető intézmény folyósítja a hallgatónak. Az Egyetem kötelessége a kifizetés megkezdése előtt megvizsgálni a jogosultságot.

(13) Az ösztöndíj folyósítása előtt felsőoktatási tanulmányait megkezdett hallgató számára az intézményi ösztöndíjrész folyósítása március hónapban kezdődik, azt a hallgatói juttatásokkal azonos rendben kell kifizetni. Az önkormányzati ösztöndíjrész kifizetése március hónapban, de legkésőbb az egyetemhez történő átutalást követő első ösztöndíj kifizetésekor indul, amikor az addig esedékes ösztöndíjak kifizetésére kerül sor, majd a továbbiakban az ösztöndíjfizetés rendje szerint történik az intézményi ösztöndíjrész kifizetésével együtt.

(14) Amennyiben a hallgató felsőoktatási tanulmányait először az ösztöndíj folyósításának félévében kezdte meg, akkor az intézményi ösztöndíjrész folyósítása az intézményi hallgatói juttatások kifizetésével azonos rendben történik október (keresztféléves képzések esetében március) hónaptól. Az önkormányzati ösztöndíjrész folyósítása október (keresztféléves képzések esetében március) hónapban, de legkésőbb az egyetemekhez történő átutalást követő első ösztöndíj kifizetésekor kezdődik, amikor az addig esedékes ösztöndíjak kifizetésére kerül sor, majd a továbbiakban az ösztöndíjfizetés rendje szerint történik az intézményi ösztöndíjrész fizetésével együtt.

(15) Azokban a hónapokban, amelyekben a hallgató hallgatói jogviszonya szünetel, az ösztöndíj folyósítása - a folyósítás véghatáridejének módosítása nélkül – teljes egészében szünetel.

(16) Amennyiben az ösztöndíjas az ösztöndíj folyósítás feltételeinek nem felel meg, az Egyetem köteles az ösztöndíj folyósítását megszüntetni. Az Egyetem a tanulmányi félév lezárását követően, legkésőbb június 30-ig, illetve január 31-ig számol el a ki nem fizetett ösztöndíjakról a pályázatkezelő szervezettel. Az ösztöndíj folyósításának megszüntetését az elszámolást követően a pályázatkezelő szervezet közli a települési, illetve a megyei önkormányzatokkal.

(17) Amennyiben a hallgató nem jogosult az ösztöndíjra, a rá eső, már átutalt, de ki nem fizetett önkormányzati ösztöndíjrészt az Egyetem a pályázatkezelő szervezet számára 30 napon belül köteles visszautalni.

(18) Az ösztöndíjban részesülő hallgató köteles az ösztöndíj folyósításának időszaka alatt minden, az ösztöndíj folyósítását érintő változásról a legrövidebb időn – de legfeljebb 15 napon - belül írásban értesíteni a folyósító Egyetemet és a pályázatkezelő szervezetet. Az értesítési kötelezettséget a hallgató 5 munkanapon belül köteles teljesíteni az alábbi adatok változásakor:
a) hallgató neve, lakóhelye, elektronikus levelezési címe
b) a hallgató képzésének megnevezése, munkarendje, finanszírozási formája
c) a tanulmányok halasztása.

(19) Az az ösztöndíjas, aki értesítési kötelezettségének nem tesz eleget, az ösztöndíj folyósításából és az Ösztöndíjrendszer következő évi fordulójából kizárható. Az ösztöndíjas 30 napon belül köteles a jogosulatlanul felvett ösztöndíjat a folyósító Egyetem részére visszafizetni. Az az ösztöndíjas, aki értesítési kötelezettségének elmulasztása miatt esik el az ösztöndíj folyósításától, a tanulmányi félév lezárását követően (június 30-ig, illetve január 31-ig) ki nem fizetett ösztöndíjára már nem tarthat igényt.

(20) Az Egyetem térítésmentesen köteles havonta, az egyéb, általa nyújtott juttatásokkal együtt és azokkal azonos módon folyósítani az ösztöndíjat. Az önkormányzati ösztöndíjat az Egyetem csak abban az esetben köteles kifizetni, ha annak fedezetét a pályázatkezelő szervezettől a számlájára átutalták.

(21) Az intézményi ösztöndíjat abban az esetben is ki kell fizetni, ha az önkormányzati ösztöndíj fedezete nem áll rendelkezésre az Egyetem számláján.

(22) Az Egyetem költségvetésében az intézményi ösztöndíjrészként megjelenő költségvetési támogatások elszámolására – a jogosultság figyelembevételével – az éves beszámoló keretében kerül sor.
21. §

Külföldi állampolgárok magyarországi tanulmányainak támogatási rendje

(1) A kétoldalú nemzetközi szerződés alapján államilag elismert felsőoktatási intézményben tanulmányokat folytató hallgató részére – a magyar állami (rész)ösztöndíjas doktori képzésben részt vevő hallgatót kivéve – a miniszter miniszteri ösztöndíjat adományoz. Az adományozott ösztöndíj évente tíz vagy tizenkét hónapra szól.

(2) A miniszteri ösztöndíj havi összege megfelel
a) más alap- és mesterképzésben részt vevő hallgatók esetében a költségvetési törvényben meghatározott hallgatói normatíva éves összege 34%-ának,
b) doktori képzésben részt vevő hallgatók esetében a költségvetési törvényben e célra megállapított normatíva éves összege egy tizenketted részének.

(3) A miniszteri ösztöndíjat a hallgatóval jogviszonyban álló felsőoktatási intézmény fizeti ki.

(4) Az a magyar állami (rész)ösztöndíjas alap- és mesterképzésben, az osztatlan képzésben valamint doktori képzésben Magyarországon tanulmányokat folytató nem magyar állampolgárságú hallgató, akinek esetében ezt két- vagy többoldalú nemzetközi szerződés előírja, évi 12 hónapra jogosult kollégiumi elhelyezésre. A két- vagy többoldalú nemzetközi szerződés alapján Magyarországon önköltséges tanulmányokat folytató nem magyar állampolgárságú hallgató évi 12 hónapra jogosult kollégiumi elhelyezésre, amelynek díját a miniszteri ösztöndíjból fizeti.

(5) A nemzetközi szerződés alapján Magyarországon tanulmányokat folytató személyekről a Balassi Intézet tájékoztatja a felsőoktatási intézményeket.

(6) 

(7) Nemzetközi megállapodás alapján részképzésben részt vevő nem magyar állampolgárok esetében az (1)-(5) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az adományozott ösztöndíj a részképzés idő tartamára szól. 

22. §

(1) A kedvezménytörvény hatálya alá tartozó, az Egyetemen magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésben részt vevő hallgató részére - a magyar állami (rész)ösztöndíjas doktori képzésben részt vevő hallgatót kivéve - a miniszter tíz hónapra szóló ösztöndíjat adományozhat.

(2) A miniszteri ösztöndíj havi összege megfelel a költségvetési törvényben meghatározott hallgatói normatíva 15%-ának.

(3) A hallgató az ösztöndíjat pályázat útján nyerheti el. A pályázatot a Eötvös Lóránd Tudományegyetem bonyolítja le.

(4) Az ösztöndíj kifizetésére a 21. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.

(5) A kedvezménytörvény alapján részképzésben részt vevő nem magyar állampolgárok esetében a jelen Szabályzat 21. §-ának (1)-(5) bekezdése rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az adományozott ösztöndíj a részképzés időtartamára szól. 

23. §

(1) A Magyarországon önköltséges, illetve költségtérítéses képzésben részt vevő nem magyar állampolgárságú hallgató részére – a 22. § (1) bekezdés szerinti hallgató kivételével - tanévenként a miniszter ösztöndíjat adományozhat.

(2) Az (1) bekezdés szerinti ösztöndíjra a pályázatot – a költségvetési törvényben meghatározott keretek között – a miniszter írja ki.

(3) A pályázat elbírálására a rendelkezésre álló költségvetési előirányzat és a pályázók tanulmányi teljesítménye alapján kerül sor.

(4) A pályázatokat az Egyetemre kell benyújtani. A pályázatokat az Egyetem rangsorolja, a rangsorolt pályázatokat továbbítja a (2) bekezdés szerinti szervezethez. A miniszter a rangsorolás és a (3) bekezdésben foglalt elvek alapján – szükség szerint szakértők bevonásával – dönt a pályázatokról.

(5) A pályázati felhívást a Minisztérium honlapján közzé kell tenni, továbbá el kell juttatni minden felsőoktatási intézménybe.

 (6) A pályázat benyújtási határideje nem lehet korábbi, mint a közzétételtől számított 30. nap.

24. §

Alaptámogatás 

(1) Az első alkalommal magyar állami (rész)ösztöndíjas, teljes idejű felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben, osztatlan képzésben hallgatói jogviszonyt létesítő személy az első bejelentkezése alkalmával – kérelemre – a hallgatói normatíva 50%-ának megfelelő összegű alaptámogatásra jogosult, amennyiben a hallgató a jelen Szabályzat 18. § (2)-(3) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel.

(2) Az első alkalommal magyar állami (rész)ösztöndíjas, teljes idejű mesterképzésben hallgatói jogviszonyt létesítő személy az első bejelentkezése alkalmával – kérelemre – a hallgatói normatíva 75%-ának megfelelő összegű alaptámogatásra jogosult, amennyiben a hallgató a jelen Szabályzat 18. § (2)-(3) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel.

(3) Az alaptámogatás pályázásának és adományozásának részletes rendjéről a kari kiegészítés rendelkezik.

C. Doktorandusz ösztöndíj

25. §

(1) A magyar állami (rész)ösztöndíjas, teljes idejű képzésben részt vevő doktorandusz hallgató doktorandusz ösztöndíjának éves összege a költségvetési törvényben e célra megállapított, normatíva éves összege, megnövelve a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva 56%-ával.

(2) A bejelentkezett doktoranduszok számára az (1) bekezdésben meghatározott éves összeg egy tizenketted részét kell havonta kifizetni.

D. Egyéb ösztöndíjak, támogatások

26. §

Magyar állampolgárok számára államilag elismert, külföldi felsőoktatási intézményben folytatott képzéshez segítséget nyújtó ösztöndíj

(1) A magyar állampolgárok számára, államilag elismert külföldi felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányokhoz segítséget nyújtó ösztöndíj nyilvános pályázati úton nyerhető el.

(2) A pályázati eljárást – a költségvetési törvényben meghatározott keretek között – a miniszter írja ki, és a Balassi Intézet bonyolítja le.

(3) A pályázat elbírálására a vonatkozó nemzetközi két és többoldalú megállapodások alapulvételével, és a pályázók tanulmányi teljesítménye alapján kerül sor.

(4) A pályázatokat a Balassi Intézethez kell benyújtani, amely rangsorolja azokat. A miniszter a rangsorolás és a (3) bekezdésben meghatározott elvek alapján – szükség szerint szakértők bevonásával – dönt a pályázatokról, értesíti a pályázót és hallgató esetén a felsőoktatási intézményt is.

(5) A pályázati felhívást a Minisztérium honlapján közzé kell tenni, továbbá el kell juttatni minden felsőoktatási intézménybe is.

(6) A pályázat benyújtási határideje nem lehet korábbi, mint a közzétételtől számított 30. nap.

27. §

Az Európai Gazdasági Térség országaiban részképzésben rész vevő hallgatók ösztöndíja

(1) Ha a magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésben részesülő hallgató az Európai Gazdasági Térség országaiban olyan részképzésben vesz részt, amelyben folytatott tanulmányai a hazai felsőoktatási intézmény képzésébe beszámíthatók, a hallgató a külföldi tanulmányok idejére – a (2) bekezdésben meghatározottak szerint – attól a felsőoktatási intézménytől, amellyel hallgatói jogviszonyban áll, ösztöndíjat kaphat.

(2) A hallgató akkor jogosult az ösztöndíjra, ha külföldi tanulmányait a felsőoktatási intézmény hozzájárulásával kezdte meg. Az Egyetem a Tanulmányi és Vizsgaszabályzatban határozza meg azokat a feltételeket, amelyek megléte esetén hozzájárul a külföldi tanulmányokhoz, azzal a megkötéssel, hogy amennyiben a hallgató az alapképzésben, mesterképzésben, egységes, osztatlan képzésben folytatja tanulmányait, akkor kaphat ösztöndíjat, ha a kreditek legalább hatvan százalékát már teljesítette. Az ösztöndíj éves összege nem lehet kevesebb, mint a hallgatói ösztöndíj támogatás háromszorosa. Az Egyetem évenként megtervezi költségvetésében az ösztöndíjalapot.

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott ösztöndíj kizárólag pályázat útján nyerhető el, a nyilvános pályázatot az egyetemen közzé kell tenni, az egyetem honlapján meg kell jelentetni, a pályázat benyújtására a közzétételtől számítva 30 napot kell biztosítani, az ösztöndíj adományozásáról a dékán a hallgatói önkormányzat egyetértésével dönt, az ösztöndíj átutalásáról az egyetemen lehetőleg a hallgató kiutazása előtt, de legkésőbb a kiutazást követő 15 napon belül gondoskodni kell, sikertelen részképzés esetében az egyetem előírhatja az ösztöndíj legfeljebb felének visszafizetését.

27/A. §

Kocsis Károly Fiatal Oktatói, Kutatói Ösztöndíj

(1)	A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése alapján a Szent István Egyetem pályázati úton „Kocsis Károly” Fiatal Oktatói, Kutatói Ösztöndíjat (a továbbiakban: Kocsis Károly Ösztöndíj) alapít az olyan tehetséges fiatal kutatók és oktatók támogatására, akik a doktori cselekményük keretében kiemelkedő tudományos munkát végeznek, és így hozzájárulnak az Egyetem oktatói, kutatói utánpótlásának biztosításához.

(2)	A Kocsis Károly Fiatal Oktatói, Kutatói Ösztöndíj Szabályzatát jelen Szabályzat 1. sz. függelékét képezi.
27/B. §

Bonafarm Ösztöndíj

(1)	A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 12. § (3) bekezdés h) ha) pontja és a felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdése alapján a Szent István Egyetem pályázati úton Bonafarm Ösztöndíjat alapít az olyan hallgatók támogatására, akik a Mezőgazdaság- és Környezettudományi Kar és a Gépészmérnöki Kar agrár képzési területén kimagasló eredményt értek el.

(2)	A Bonafarm Ösztöndíj Szabályzata jelen Szabályzat 2. sz. függelékét képezi.

27/C. §

Kooperatív Szakmai Képzési Ösztöndíj

(1)	A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 12. § (3) bekezdés h) ha) pontja és a felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdése alapján a Szent István Egyetem pályázati úton Kooperatív Szakmai Képzési Ösztöndíjat alapít a Gépészmérnöki Kar Kooperatív Szakmai Képzési Programjában résztvevő hallgatók valós ipari-gazdasági környezetben való részvételét, szakmai tudás, képzettség és tapasztalatszerzését elősegítendő.

(2)	A Kooperatív Szakmai Képzési Ösztöndíj Szabályzata jelen Szabályzat 3. sz. függelékét képezi.
E. Egyetemi működési költségek finanszírozása

28. §

Tankönyv- és jegyzettámogatás

(1) A tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva 56 %-a szociális támogatásra, 24 %-a a jegyzet előállítás támogatására, elektronikus tankönyvek, tananyagok és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök beszerzésére használható fel.

(2) Az (1) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével a tankönyv- és jegyzettámogatásra rendelkezésre álló összeg 56%-ából intézményen belüli pályázat útján vagy alanyi jogú juttatás formájában kell biztosítani a hallgatói támogatást, míg 24%-ából a tankönyv- és jegyzetelőállítást, illetve azoknak a hallgatókhoz történő eljuttatását kell elősegíteni, továbbá a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányait segítő eszközök beszerzésére kell fordítani.

(3) A doktoranduszok részére az előző bekezdésben megállapított támogatás egy főre jutó összegét kell biztosítani.

(4) A támogatás 24%-ának felhasználását – azaz a tankönyv- és jegyzetelőállítás és eljuttatás támogatását – a hallgatói önkormányzat előzetesen véleményezi, a felhasználásról a kar évente tájékoztatja a hallgatói önkormányzatot.

(5) A (4) bekezdés szerinti támogatás felhasználható elektronikus tankönyvek, tananyagok és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök beszerzésére is, amennyiben azt digitális tananyag előállítására, beszerzésére vagy a fogyatékkal élő hallgatók tanulmányait segítő eszközök beszerzésére fordítja a kar. A hallgatói önkormányzat előzetes véleményét ebben az esetben is ki kell kérni.

29. §

Kulturális valamint sporttevékenység támogatása

(1) A kulturális- valamint a sporttevékenység támogatására a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva 10-10%-a használható fel. (lásd. jelen Szabályzat 13. § (8) bek.)
(2) A kulturális tevékenység körébe tartozik különösen az Egyetem keretei között a hallgatók részére szervezett, illetve nyújtott kulturális tevékenység, rendezvényszervezés, karrier tanácsadás, életviteli és tanulmányi tanácsadás, pályakövetés.

(3) A sporttevékenység körébe tartozik különösen az Egyetem keretei között a hallgatók részére szervezett, illetve nyújtott testmozgást, sportolást, versenyzést, az egészséges életmódra nevelést biztosító tevékenység, az életmód tanácsadás.

(4) A kulturális- és sporttevékenység támogatásáról a Gödöllői Campuson – a hallgatói önkormányzat véleményének meghallgatása után – az Egyetem stratégiai és koordinációs főigazgatója, a Gödöllőn kívüli karokon pedig az adott kar dékánja dönt.

30. §

A kollégiumi ellátás igénybevételével és a lakhatási támogatással kapcsolatos feltételek

(1) A kollégiumi elhelyezés pályázat útján nyerhető el. Kollégiumi elhelyezését kérheti mindenki, aki felvételi kérelmet nyújtott be az Egyetemre, illetve aki hallgatói jogviszonyban áll, függetlenül attól, hogy milyen képzési szakaszra, milyen tanulmányi rend szerinti képzésre kéri a felvételét, illetve létesített hallgatói jogviszonyt.

(2) A pályázati kérelemről a Kollégiumi Szabályzatban meghatározott pontozásos rendszer alapján kell dönteni. A kollégiumi jelentkezések elbírálásánál előnyben kell részesíteni azt a hátrányos helyzetű hallgatót, aki kollégiumi elhelyezés hiányában felsőoktatási tanulmányait nem tudja megkezdeni, illetve folytatni.

(3) A pontrendszer megismerését a pályázati kérelmek benyújtása előtt lehetővé kell tenni. A pontrendszerben szempontként figyelembe kell venni a hallgató szociális helyzetét, tanulmányi teljesítményét, a hallgatói közösségért végzett munkáját, képzésének munkarendjét, esetleges mentesülését a fizetési kötelezettség alól, valamint ha a hallgatót a Nftv. 41. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a kollégiumi jelentkezés elbírálásánál előnyben kell részesíteni, akkor az előnyben részesítés Nftv.-ben meghatározott feltételek fennállását is.

(4) A szakkollégiumként működő kollégiumok és diákotthonok az előző bekezdéstől eltérő pontrendszert is alkalmazhatnak.

(5) A lakhatási feltételek támogatására a szociális támogatás keretében kerül sor.

31. §

(1) A kollégiumi férőhelyeket komfortfokozat szerint négyfokozatú skálán kell besorolni.

(2) A komfortfokozat szerinti besorolás során elsődlegesen az épület állapotát, a vizesblokkal való ellátottságát és az egyes helyiségben elhelyezett hallgatók számát kell figyelembe venni.

(3) Az egyes férőhelyek besorolásánál az Egyetem rektora és a hallgatói önkormányzat közötti, a tanév kezdetét megelőző május 30-ig megkötendő megállapodás rendelkezik azzal, hogy
- csak az I. kategóriába sorolható az a kollégiumi férőhely, melynél a vizesblokk közös használatú, egy helyiségben 3 vagy annál több személy kap elhelyezést és az épület 10 éven belül nem volt felújítva,
- a II. kategóriába sorolható be a kollégiumi férőhely, ha egy helyiségben 3 főnél kevesebb kap elhelyezést,
- a III. kategóriába sorolható be a kollégiumi férőhely amennyiben szobánként vagy kétszobánként komplett vizesblokk van kiépítve, egy helyiségben 3 főnél kevesebb személy kap elhelyezést,
- a IV. kategóriába sorolható be a kollégiumi férőhely amennyiben szobánként vagy kétszobánként komplett vizesblokk van kiépítve, egy helyiségben 3 főnél kevesebb személy kap elhelyezést és az épület 10 éven belül lett felújítva.

(4) Az előző bekezdések alkalmazása során felújítás minden olyan beruházás, amely a kollégium összértékéhez képest meghatározó költségráfordítás során a kollégiumi lakhatási körülményeket javítja, kivéve a kollégiumi állagmegőrzést célzó ráfordítást.

(5)
(6) A kollégiumi díj havi összege a magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésben részt vevő hallgatók és a magyar állami (rész)ösztöndíjas doktori képzésben résztvevő hallgatók esetében hallgatónként nem lehet magasabb, mint a kollégiumi normatíva éves összegének
a) az I. kategóriába sorolt férőhely esetén 8%-a;
b) a II. kategóriába sorolt férőhely esetén 10%-a
c) a III. kategóriába sorolt férőhely esetén 12%-a
d) a IV. kategóriába sorolt férőhely esetén 15%-a

(7) A kollégiumi alapszolgáltatásként legalább a jogszabályban a kollégium, illetve a diákotthon működésének engedélyezéséhez előírt feltételek folyamatos biztosítását és működtetését, továbbá a személyi számítógépek, szórakoztató elektronikai eszközök, valamint a kis fogyasztású háztartási eszközök üzemeltetési lehetőségét kell érteni.

32. §

A hallgatói, doktorandusz önkormányzat működésének támogatása

(1) Az Egyetemen működő hallgatói, illetve a doktorandusz önkormányzat tevékenységét a költségvetés az Egyetem részére biztosított hallgatói normatív juttatás részeként normatív támogatással segíti. A támogatás összege a hallgatói normatíva legalább 1%-a.

(2) A hallgatói, doktorandusz önkormányzat tevékenységét segítő normatív támogatás számítása, elosztása, igénybevétele a hallgatói és a doktorandusz önkormányzat bevonásával, tájékoztatásával és egyetértésével történik.

(3) A hallgatói és a doktorandusz önkormányzat a rendelkezésére bocsátott összeg felhasználásáról évente egy alkalommal a Szenátusnak beszámolni köteles. 

33. §

A hallgatói juttatásokhoz nyújtott normatív hozzájárulásnál figyelembe vehető hallgatói kör és a figyelembe vehető hallgatói létszám megállapításának rendje

(1) Az intézményi támogatás megállapításakor
a) a márciusi és októberi statisztikai adatközlések szerinti jogosult létszámok számtani közepét kell figyelembe venni
aa) a hallgatói ösztöndíj-támogatásra,
ab) a kollégiumi támogatásra,
ac) a lakhatási támogatásra,
ad) a tankönyv- és jegyzettámogatásra, a sport és kulturális tevékenységre fordítható összeg esetében;
b) a tényleges jogosultsági hónapszám egytizenkettedét kell figyelembe venni a doktorandusz ösztöndíj esetében;
c) a tényleges jogosultsági hónapszám egytizedét kell figyelembe venni a köztársasági ösztöndíj esetében;
d) a tényleges kifizetendő összeget kell figyelembe venni a külföldi hallgatók miniszteri ösztöndíja és a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj intézményi ösztöndíjrésze esetében.

(2) Márciusi statisztikai adatközlésen a felsőoktatási intézmény március 15-i állapotát, októberi statisztikai adatközlésben a felsőoktatási intézmény október 15-i állapotát rögzítő, a felsőoktatási intézmény által teljesített statisztikai adatközlést kell érteni.

(3) A hallgatói ösztöndíj-támogatás esetében a jogosulti létszám a magyar állami (rész)ösztöndíjas alapképzésben, mesterképzésben, egységes osztatlan képzésben, egyetemi szintű képzésben, főiskolai szintű képzésben vagy felsőoktatási szakképzésben teljes idejű képzésben részt vevő hallgatók száma.

(4) A kollégiumi támogatás esetében a jogosulti létszám azoknak a hallgatóknak a száma, akik magyar állami (rész)ösztöndíjas, vagy a 20. § (1) bekezdése szerinti önköltséges teljes idejű képzésben vesznek részt, és
a) az intézmény kollégiumában,
b) a Public Private Partnership keretében felépített vagy felújított diákotthonban,
c) a kollégiumi, diákotthoni követelményeket teljesítő a felsőoktatási intézmény által bérelt férőhelyen vannak elhelyezve.

(5) A lakhatási támogatáshoz rendelkezésre álló támogatás esetében a jogosulti létszám a felsőoktatási intézményben magyar állami (rész)ösztöndíjas teljes idejű képzésben részt vevő hallgatók létszáma, levonva a képzés helyén bejelentett lakcímmel rendelkező magyar állami (rész)ösztöndíjas teljes idejű képzésben részt vevők létszámának 95%-át, továbbá levonva a (4) bekezdés szerinti létszámot.

(6) A doktorandusz ösztöndíj esetében a jogosulti létszám a felsőoktatási intézményben magyar állami (rész)ösztöndíjas teljes idejű doktori képzésben részt vevők létszáma.

(7) A tankönyv- és jegyzettámogatásra, sport- és kulturális tevékenységre fordítható összeg esetében a jogosulti létszám a (3) bekezdés és a (6) bekezdés szerinti jogosulti létszámok összege.

(8) A köztársasági ösztöndíj esetében a jogosulti létszám a ténylegesen ösztöndíjban részesülő hallgatók száma.

(9) Az egyes normatívák év közbeni változása esetén a jogosulti létszámok megállapítása a képzési időszakok (tanulmányi félévek) rendjét követi.

(10) Az intézményi hallgatói előirányzat keretösszegeinek megállapításakor az intézmények a statisztikai jelentésükben

a) jelen Szabályzat 4. §-ának (1) bekezdése szerinti hallgatók közül csak azokat az államilag támogatott hallgatókat vehetik figyelembe, akik esetében a megkezdett félévek száma nem haladja meg a rájuk vonatkozó képzési követelményekben meghatározott, félévekben számított képzési időszakot;
b) 

(11) Jelen Szabályzat vonatkozásában megkezdett félévnek számít az a félév, amikor a hallgató őszi szemeszeterben október 15-én, tavaszi félévben március 15-én rendelkezik nem szünetelő hallgatói jogviszonnyal (a továbbiakban: megkezdett félév).

VI. FEJEZET

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

1. Az állami támogatások iránti pályázatok (kérelmek) benyújtása és elbírálása

34. §

(1) A jelen Szabályzat V. fejezetében meghatározott, kérelem alapján folyósítandó állami támogatások jogosultsági körébe tartozó hallgatók, az állami támogatás megállapítása iránt pályázatot/kérelmet adhatnak be a Szabályzat rendelkezéseinek megfelelően. 

(2) [Törölve]

(3) A hallgató rendszeres szociális ösztöndíjra, illetve rendkívüli szociális ösztöndíjra irányuló pályázatot/kérelmet a KDJB által szerkesztett és kiadott űrlapon a szorgalmi időszak második hetének végéig, illetve a rendkívüli esemény bekövetkezésekor nyújthat be. A rendes szociális ösztöndíjról a KDJB a szorgalmi időszak negyedik hetének végéig, a rendkívüli szociális ösztöndíjról (segélyről) pedig szükség szerint, de legalább havonta egyszer dönt.

(4) [Törölve]

(5) A KDJB döntéseiről a hallgatót minden esetben írásban, a Neptun tanulmányi rendszeren keresztül kell tájékoztatni. 

(6) Az Egyetem által a hallgató részére nyújtható támogatások jogcímeit és feltételeit egy tanév időtartamára előre kell megállapítani, továbbá az Egyetemen közzé kell tenni.

2. Az állami támogatások kifizetésének rendje

35. §

(1) A teljesítmény alapú ösztöndíjat, a rendszeres szociális ösztöndíjat, a BURSA ösztöndíj intézményi részét, a köztársasági ösztöndíjat, az alaptámogatást, a doktorandusz ösztöndíjat, egyéb, a kari kiegészítésben biztosított ösztöndíjat – eltérő rendelkezés hiányában – havi rendszerességgel kell a hallgató részére kifizetni. Az Egyetem – a tanulmányi félév első hónapjának kivételével – legkésőbb a tárgyhó 10. napjáig köteles a számlavezető hitelintézet felé intézkedni e juttatások átutalásáról.

(2) A teljesítmény alapú és a szociális alapú ösztöndíjak, a doktorandusz ösztöndíj és egyéb, a kari kiegészítésben biztosított ösztöndíjak kizárólag pénzbeli támogatásként bocsáthatók a jogosult hallgató rendelkezésére.

3. Önköltség, Költségtérítés, és a szolgáltatási díjak befizetésének elmulasztása, az önköltség-, költségtérítés-visszatérítés

36. §

(1) Az a hallgató, aki önköltség-fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a következő tanulmányi félévre nem jelentkezhet be, illetve záróvizsgára nem bocsátható. Hasonló módon kell eljárni, ha a hallgató a tanév végéig, ill. a záróvizsga előtt két héttel a térítési díjat nem fizette be. A bejelentkezés csak akkor pótolható, a hallgató csak akkor bocsátható záróvizsgára, ha fizetési kötelezettségeinek eleget tett. Ellenkező esetben az érintettet passzív félév igénybevételére utasítja az oktatási helyettes, illetve a záróvizsgát csak a következő záróvizsga időszakban teheti le, azzal a feltétellel, hogy tartozását kiegyenlítette.

(2) Amennyiben a hallgató tanulmányait félév közben bármilyen okból megszakítja, részére az önköltség időarányos összege a megszakítást követő hónaptól visszafizethető. 

(3) A befizetett önköltség összegének legfeljebb 60%-a, a hallgatói jogviszony saját kérésre történő megszüntetésével – méltánylást érdemlő esetben, a befizetést követő hónap utolsó napjáig benyújtott (hallgatói jogviszony törlésére és az önköltség visszafizetésére irányuló) kérelmek alapján – az rektor engedélyével visszafizethető.

4. Az önköltség, költségtérítés és a szolgáltatási díjak befizetési rendje

37. §

(1)	A hallgatónak tanulmányaival kapcsolatos fizetési kötelezettségeit a NEPTUN pénzügyi modulon keresztül kell teljesíteni. A befizetés teljesítésének feltétele, hogy a hallgató egyéni virtuális gyűjtőszámláján megfelelő összegű fedezet álljon rendelkezésre. A fedezetet – a virtuális gyűjtőszámla feltöltését – a Magyar Államkincstárnál vezetett,
a)	a 2012. szeptember 1. után felvételt nyert hallgatók esetében a 10032000-00282826-01120008 számú gyűjtőszámlára banki átutalással kell biztosítani. 

A NEPTUN rendszer működésével kapcsolatos leírások, szabályzatok, a www.neptun.szie.hu honlapon érhetők el.

(2) Az önköltség befizetését nappali, levelező és távoktatási munkarendben a 10. § (5) bekezdésben foglaltak kivételével félévenként egy összegben a regisztrációs hét végéig kell teljesíteni.

(3) A képzésben részt vevő hallgatók jogosultak befizetésükről számlát kérni. Az igényeknek tartalmaznia kell az igénylő nevét és címét, abban az esetben, ha nem a saját nevére (pl. szülő nevére) kéri a számlát, annak a nevét és címét is.

 (4) [Törölve]

5. Ügyviteli, pénzügyi, ellenőrzési és beszámolási kötelezettség

38. §

(1) A magyar állami (rész)ösztöndíj, az önköltség és az egyéb szolgáltatási díjak, a kollégiumi térítési díj pénzügyi, elszámolási és nyilvántartási rendjét a kancellár ügyviteli utasításban szabályozza.

(2) A dékán évenként egy alkalommal köteles tájékoztatni a Kari Tanácsot a magyar állami (rész)ösztöndíj kifizetési, illetve a szolgáltatási díj, önköltség befizetési helyzetéről.

(3) Az önköltséges képzés bevételeinek felhasználása minden esetben az Nftv. és a Kormányrendelet, valamint az egyetemi szabályzatok betartásával történhet.

(4) Jelen Szabályzatban foglaltak végrehajtását a belső ellenőrzésnek és az egyetemi felügyeleti ellenőrzésnek egyaránt kiemelt feladatként kell vizsgálni.

6. Tájékoztatás

39. §

(1) A magyar állami (rész)ösztöndíj keretében működtetett ösztöndíj lehetőségekről, a mentességekről és önköltség fizetési kötelezettségről a hallgatókat időben tájékoztatni kell.

(2) A tájékoztatás formái:
a) a tanévenként kiadandó Intézményi Tájékoztató, amelyben minden, a következő tanévben hatályba lépő változást is közölni kell;
b) jelen Szabályzat és a kari kiegészítés, melyeket a Könyvtárban, a Tanulmányi Osztályon és a hallgatói önkormányzatoknál a hallgatók számára hozzáférhetővé kell tenni;
c) az Egyetem/a kar honlapja.

7. Az önköltség és az egyéb díjak felhasználása

40. §

(1) A hallgatók által befizetett önköltség összege az Egyetem működési bevételét képezi.

(2) A hallgatók által befizetett önköltségből és az egyéb díjakból befolyt összeg a következők szerint használható fel:
a) tanulmányi-ösztöndíj keret növelésére, a nappali tagozatos hallgatók által befizetett aránynak megfelelően, 
b) hallgatói tanulmányi teljesítmény jutalmazására,
c) szociális támogatásokra,
d) fejlesztési célokra,
e) működési kiadásokra,
f) közművelődés, sporttámogatásra, 
g) a hallgatói önkormányzat támogatására

(3) A (2) bekezdésben meghatározott célok szerint felhasználható összegekről a KDJB javaslatára a dékán dönt. Az egyes célokra rendelkezésre álló keret felhasználásáról az alábbi testületek döntenek:
Kari Tanács dönt: a d., e., f., pontban, 
a KDJB dönt: az a., b., c., pontban,
a KHÖK dönt a g. pontban.

(4) A hallgatói előirányzat keretösszegeinek felhasználásáról a dékán évente egy alkalommal köteles a Kari Hallgatói Önkormányzatot, valamint a Kari Tanácsot írásban tájékoztatni.

VII. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

41. §

(1) [Törölve]

VIII. FEJEZET

VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

42. §

(1) [Törölve]

(2) A pénzbeli szociális támogatás odaítélésénél a Szabályzat rendelkezései szerint vizsgálni kell a hallgató anyagi helyzetét. Ez szükségszerűen a személyi adatok kezelésével jár. Ezért a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény alapján:
az adatkezeléshez be kell szerezni érintett hallgató hozzájárulását;
az érintettet tájékoztatni kell arról, hogy adatait mennyi ideig kezelik;
csak annyi személyes adat kezelhető, amennyi a szociális és a vagyoni helyzet megítéléséhez elengedhetetlenül szükséges;
az adatok kezelésében és a bírálatban részt vevő személyek számára titoktartási kötelezettség van.

(3) A Budai Campus karain (Élelmiszertudományi Kar, Kertészettudományi Kar, Tájépítészeti és Településtervezési Kar) 2016. január 31-én hallgatói jogviszonyban álló hallgatók esetében a jelen hallgatói jogviszonyuk megszűnéséig a Budapesti Corvinus Egyetem Hallgatói Térítési és Juttatási Szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni.

43. §

(1) Jelen Szabályzatot a Szent István Egyetem Szenátusa 96/2008/2009 SZT számú határozatával elfogadta, 76/2012/2103 SZT, 8/2013/2014 SZT, 141/2013/2014 SZT, 211/2013/2014 SZT, 28/2014/2015 SZT, 76/2014/2015 SZT, 124/2014/2015 SZT, 14/2015/2016 SZT, 166/2015/2016 SZT, 2016. szeptember 28. napján 22/2016/2017 (IX.28.), valamint 2017. január 25. napján 103/2016/2017 (I.25.) határozatával, 2017. február 1-i hatállyal módosította. 

Gödöllő, 2017. február

Az Egyetemi Szenátus nevében:

	Dr. Tőzsér János 					Magyar Ferenc
                     rektor				    stratégiai és koordinációs főigazgató

Melléklet:
1.	Értelmező rendelkezések
2.	A hallgatók által fizetendő szolgáltatási díjak 2016/2017 tanévtől

Függelék:
1.	Kocsis Károly Ösztöndíj
2.	Bonafarm Ösztöndíj
3.	Kooperatív Szakmai Képzési Ösztöndíj
4.	A rendszeres szociális ösztöndíj kérelmek részletes elemzése